
<div style="text-align: center;"><a href="http://www.eagent.hu/penomit/downloads/termekujsag.pdf" target=_blank><img width="477" vspace="0" hspace="0" height="166" border="0" src="http://217.113.62.82/COMMON_IMAGES/SITE_IMAGES/141/katalogus_helyett.jpg" /></a><br /></div><br />
<center><a href="downloads/arlista_borok.pdf" target=_blank><img width="477" vspace="0" hspace="0" height="166" border="0" alt="letoltheto_arlistakep.jpg" src="http://217.113.62.82/COMMON_IMAGES/SITE_IMAGES/141/letoltheto_arlistakep.jpg" /></a><br />
<br />
</center>

<div style="text-align: justify;">A bor elõállításának elsõ leletei i.e. 6000-ig nyúlnak vissza. A korabeli mezopotámiaiak volt az elsõ ismert szõlõmûvelõ nép . <br />Az elbeszélések szerint Kiosz és Leszbosz szigetén állították elõ a legjobb borokat Görögországban. A görögök &#8211; az egyiptomiakhoz hasonlóan &#8211; a bort a felsõ osztályok kiváltságának tartották, amelyet közönséges polgárok nem fogyaszthattak.<br /><br />A rómaiak nagy hangsúlyt fektettek a bormûvelés fejlesztésére. A Római Birodalom fénykorában a bor készítése Európa nagy részén, többek között Franciaországban, Spanyolországban, Olaszországban és még Britannia egyes részein is elterjedt.<br /><br />A &#8222;sötét középkorban&#8221; a borkészítést fõleg a keresztény szerzetesrendek tartották életben. Ahogy az egyház növelte a kolostorok számát, ezek megkezdték Európa legjobb szõlõültetvényeinek   kialakítását.<br />A francia bortermelés a 18. században élte virágkorát. A bordói borok ekkor terjedtek el és nyerték el népszerûségüket.<br />Hazánkban az Árpádok uralkodásának jelentõs része, az Anjou korszak, illetve a vegyes házi királyaink uralma - Mátyásig bezárólag - tartozik a történelmünk és bortörténelmünk fényesebb korszakai közé. A külföldi uralkodóházak képviselõi és a magyar királyok házassági kapcsolatai, a külföldi lovagok, nemesek, kereskedõk sok újdonságot, szokást honosítottak meg nálunk a borfogyasztási szokások tekintetében is. Egyedüli visszaesést a tatár dúlás és azt követõ népességvesztés jelentette. <br /><br />A külhoni telepesek - a kipusztult lakosság helyére történõ - betelepítése azonban - német, francia, olasz, stb. honból - ismét csak jót tett, színesítette a Kárpát-medence borászatát. <br />A török háborúk jelentõs hanyatlást hoztak Magyarországnak. A törökkel érkezõ vagy épp elõle menekülõ délszláv népesség, fõleg a szerbek honosították meg a kadarka szõlõt, s ezzel együtt a vörösbor kultúráját.<br />Az újabb felemelkedés a XVIII. században indult be. Ekkor ismét növekszik a bortermelés, fejlõdik annak technológiája, ekkor jön létre a mai napig egységes, szigorú szabályok mentén rendszabályozott Tokaji borvidék, s messze földön híressé vállnak a magyar borok legjobbjai. <br /><br />A Napoleoni háborúk korszaka ismét felemelkedést hozott a magyar mezõgazdaságnak, hiszen a hatalmas európai seregek mindig biztos piacot jelentettek gabona, élelmiszer és a bõven folyó bor tekintetében, még ha a minõség nem is volt a legjobb. <br />A 1930-as évek második fele, amikor is kemény munka árán és megannyi balszerencse között ismét Európa nagy bornemzeteihez zárkóztunk fel vagy a rendszerváltás utáni évek sora, amikor nagy reményekkel vágtak bele ismét a hagyományos, magántulajdonra, piacgazdaságra épülõ borászatba és szép nemzetközi sikerekkel.<br /><br /></div>
